Infraštruktúra
Rozvoj športovej infraštruktúry je jednou z najvyšších priorít športu na Slovensku. Slovenský šport dlhodobo čelí nedostatku športovísk, zatiaľ čo fond existujúcej infraštruktúry je relatívne starý, čo si vyžaduje nevyhnutnú modernizáciu.
Proces výstavby založený na štandardných metódach využívajúcich betón a oceľ je však všeobecne považovaný za jeden z najväčších producentov uhlíkových emisií. Produkcia uhlíkových emisií je pochopiteľne spojená nielen s výstavbou, ale aj s prevádzkou budov. Aj z tohto dôvodu sa už nejakú dobu aplikujú riešenia, ktoré umožňujú zvyšovať efektivitu spotreby energie a zároveň využívať energie z obnoviteľných zdrojov.
Potreba aplikácie opatrení udržateľnosti do výstavby a prevádzky budov sa už dlhšie obdobie presadzuje aj na úrovni EÚ. V blízkej budúcnosti by mali byť zavedené do praxe napríklad normy vyžadujúce uhlíkovú neutralitu budov počas ich prevádzky a následne aj v ich celom životnom cykle. Tieto opatrenia zohľadňujú ambíciu EÚ znížiť do roku 2030 uhlíkové emisie o 55 % a do roku 2050 dosiahnuť uhlíkovú neutralitu.
Udržateľnosť budov však zahŕňa oveľa širšie spektrum opatrení, ktoré sa týkajú celého životného cyklu budovy od plánovania, výstavby, prevádzky až po demoláciu, či prípadnú recykláciu a opätovné využitie jej súčastí. Zároveň zohľadňuje nielen environmentálne, ale tiež sociálne a ekonomické aspekty, ktoré poukazujú na dôležitosť komplexného a systematického prístupu k udržateľnej výstavbe a prevádzke budov.
Na tomto mieste preto budú postupne ponúkané príklady dobrej praxe, ktoré môžu byť inšpiráciou aj pre rozvoj športovej infraštruktúry u nás.
![Weserstadion](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-09/Weser%20Stadion.jpg?itok=jXaMQzj-)
Športoviská ako producenti obnoviteľnej energie
Je známe, že viac ako polovica svetovej populácie žije v mestách a spotrebúva čoraz viac elektrickej energie. Je preto logické, že tento trend má dopad aj na svet športu, a že oblasť, v ktorej športový priemysel potrebuje naliehavo napredovať, je využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Niektoré z popredných profesionálnych klubov, avšak nielen tie, si uvedomujú potenciál, aký môžu ich štadióny v tejto súvislosti zohrávať.
![Richmond Oval 03](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-09/Richmond%20Oval%2003.jpg?itok=YsgP9aNA)
Využitie dreva vo výstavbe športovísk
Proces výstavby založený na štandardných metódach využívajúcich betón a oceľ je považovaný za jeden z najväčších producentov uhlíkových emisií. Ročná produkcia betónu sa pohybuje na úrovni 10 miliárd ton, čo z neho robí komoditu s druhou najvyššou spotrebou na svete, hneď po vode. Problémom v prípade betónu je predovšetkým cement, ktorého výroba spracovaním vápenca pri vysokých teplotách produkuje veľké množstvo uhlíkových emisií. Na celosvetových emisiách sa podieľa 8 percentami. Z tohto dôvodu sa preto začali hľadať alternatívy, ktoré by použitie betónu, ale tiež ocele dokázali nahradiť. V tejto súvislosti sa používa predovšetkým drevo a materiály na jeho báze, ku ktorým sa radí tzv. glulam a CLT. Vďaka svojim priaznivým vlastnostiam nachádzajú uplatnenie aj pri výstavbe športovej infraštruktúry.
![Systém výroby ľadu na báze CO2](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-08/Ilustracny_obrazok_02_Foto_TASR.jpg?itok=PMT5WU2I)
Systém výroby ľadu na báze CO2
Chladiace systémy na báze CO2 si v posledných rokoch získavajú čoraz väčšiu popularitu ako vhodná alternatíva k bežne používaným systémom využívajúcim freóny alebo amoniak. Organizátori ZOH 2022 aplikovali tento systém na niektorých športoviskách, vrátane rýchlokorčuliarskeho oválu či niektorých hokejových hál.
CO2 systémy sa budujú v hokejových halách v Kanade, USA, Škandinávii a ďalších krajinách. Spoločným menovateľom ich prevádzkových skúseností je okrem iného aj redukcia spotreby energií v desiatkach percent.
![Södra Climate Arena](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-09/SODRA_Climate_Arena_01.jpg?itok=pJ0Nppvd)
Södra Climate Arena
Aréna bola otvorená v roku 2012 vo švédskom Växjö, ktoré je považované za priekopnícke „zelené“ mesto. Športovisko je výsledkom medzinárodnej architektonickej súťaže, ktorú zorganizovala spoločnosť Södra, ktorá združuje vlastníkov lesov v južnom Švédsku. Súťaž bola zorganizovaná s úmyslom vytvoriť drevostavbu s čo najnižšími emisiami uhlíka, ktorá by slúžila pre potreby elitnej tenisovej akadémie.
Aréna bola postavená z dreva, bola zaizolovaná minerálnou vlnou a má inštalované veľkoformátové hliníkové okná a vegetačnú strechu. Budova dosahuje špičkové parametre z hľadiska vzduchotesnosti na úrovni 0,13 ACPH (výmena vzduchu za hodinu) a spĺňa najprísnejšie štandardy pre pasívnu stavbu. Je považovaná za prvú tenisovú halu na svete postavenú týmto spôsobom.
![Thorvald Ellegaard Arena v dánskom Odense](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-09/Thorvald%20Ellegaard%20Arena%20Odense.jpg?itok=FzNYa8px)
Thorvald Ellegaard Arena
V roku 2014 bol v dánskom meste Odense otvorený krytý velodróm, ktorý zároveň slúži ako atletická hala. Vznikol na mieste pôvodnej otvorenej betónovej cyklistickej dráhy, ktorá bola postavená ešte v roku 1948. Nový velodróm sa stal svojím technickým riešením zaujímavou alternatívou k tradične budovaným cyklistickým arénam.
Pri jeho výstavbe sa použili priehľadné vinylové membrány, ktoré majú nízku hmotnosť a umožňujú minimalizáciu spotreby stavebného materiálu, čo v konečnom dôsledku prispelo k redukcii nákladov a environmentálnych dopadov celej výstavby v porovnaní s inými alternatívami.
![Kings Cross](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-10/Kings%20Cross%2004.jpg?itok=1Imhqsni)
Športová hala King's Cross
Prvá celodrevená hala s takmer nulovými emisiami uhlíka postavená v roku 2020 na ploche 2032 m² slúži prvé dva roky dočasne ako stavebné školiace stredisko v lokalite Kings Cross, centrálnej časti Londýna, kde už niekoľko rokov prebieha masívna stavebná činnosť. Následne bude transformovaná na komunitné športové centrum, ktoré bude poskytovať okrem posilňovne a centra zdravia aj halu spĺňajúcu štandardy Sport England. Jej plochu tak budú môcť pokrývať štyri bedmintonové ihriská, basketbalové alebo volejbalové ihrisko, či ihrisko pre futbal vo formáte 5 na 5.
![Atletické exploratórium](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-09/AE_aerial_googlemaps.jpg?itok=d5dzXRi_)
Atletické exploratórium
V roku 2013 otvoril svoje brány v areáli univerzity v dánskom Odense nezvyčajný atletický štadión, ktorý predstavuje originálny a vizuálne atraktívny priestor so širokou škálou aktivít pre študentov i širokú verejnosť. Na ploche 16200 m² štadión kombinuje klasické bežecké, vrhačské a skokanské možnosti s netradičnými prekážkami, ako je pieskový svah či strmé, šikmo naklonené steny. Štadión slúži ako laboratórium pre miestnu fakultu športových vied a klinickej biomechaniky a zároveň ako verejné športovisko a ihrisko.
V roku 2015 projekt získal zlatú olympijskú medailu pre športovú architektúru v rámci udeľovania cien MOV a IAKS (Medzinárodnej asociácie pre športové a rekreačné zariadenia).
![OAC2024 01](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-09/OAC2024_01.jpg?itok=DBGVhlYw)
Plavecké centrum pre OH 2024 ako symbol trvalej udržateľnosti
Popri Olympijskej dedine pre športovcov je Olympijské plavecké centrum jedným z ukážkových príkladov dedičstva OH 2024 v Paríži. Na realizáciu tohto projektu čakajú miestni obyvatelia už od roku 2005, kedy Paríž kandidoval na OH 2012. Nakoniec sa ho dočkajú o takmer 20 rokov neskôr. Športovisko bude spĺňať aj po skočení hier štandardy pre organizáciu významných medzinárodných podujatí a svojimi architektonickými a environmentálnymi kvalitami je doslova celosvetovým unikátom.
![Metodika pre výstavbu udržateľných športovísk](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-08/BISP_Guidelines_Sustainable_Sport_Facilities_Construction_01_2.jpg?itok=wu-I5Sj2)
Metodika pre výstavbu udržateľných športovísk
Športové haly sú jedným z najdôležitejších typov športovej infraštruktúry, ktoré plnia dôležitú úlohu nielen pre súťažný, ale tiež pre školský šport či voľnočasovú rekreáciu verejnosti. Športové haly často čelia potrebe renovácie a modernizácie a zároveň výzve spĺňať nové požiadavky z hľadiska ekológie a energetickej efektívnosti. Komplexnosť plánovania výstavby športových hál sa zásadne zvýšila za posledné roky. Preto je potrebné klásť dôraz na vysokú kvalitu pri ich plánovaní a výstavbe v snahe zabezpečiť ich trvalú udržateľnosť. To si však vyžaduje viac než len dodržiavať štandardy a platnú legislatívu. Princípy udržateľnosti a zohľadňovanie jej ekologických, sociálnych a ekonomických faktorov prináša príležitosti k dosiahnutiu podstatne vyššej kvality v rámci výstavby športovísk. Táto publikácia od nemeckej odborníčky na problematiku výstavby udržateľných športovísk Natalie Essig ponúka prehľad princípov, návodov a výhod udržateľnej výstavby športových hál.
![Godeidrettsanlegg](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-08/gode-idrettsanlegg.png?itok=s93O-bIo)
Godeidrettsanlegg
Nórska športová konfederácia a olympijský a paralympijský výbor (NIF) v spolupráci s ministerstvom kultúry a Centrom pre športové zariadenia a technológie pri Nórskej technickej univerzite vytvorili online portál, ktorý zhromažďuje užitočné informácie o rôznych typoch športových zariadení. Cieľom portálu je fungovať ako vedomostná základňa a encyklopédia poskytujúca znalosti z oblasti plánovania, projektovania, výstavby a prevádzky športových zariadení. Portál ponúka prehľad modelových športovísk (Forbildeanlegg) ako inšpiráciu a príklady dobrej praxe. Mnohé z nich obsahujú praktické informácie, ako sú výkresy, fotografie, informácie o nákladoch na výstavbu a prevádzku a pod.
![Lokale og Anlaegsfonded](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-08/LOA.jpg?itok=sy6Q5FgA)
Lokale og Anlaegsfonded
Dánska nadácia pre kultúrne a športové zariadenia je štátom zriadenou a financovanou inštitúciou s ročným rozpočtom okolo 12 miliónov eur, pre ktorú pracuje asi 14 zamestnancov. Úlohou tejto nadácie je spolufinancovanie projektov športovísk. Ročne nadácia dostáva okolo 600 až 700 žiadostí, v rámci dvoch schém do 200 000 eur a nad 200 000 eur. V rámci väčších projektov schvaľuje ročne okolo 15 projektov. Pri menších projektoch podporuje okolo stovky žiadostí.
Nie je prekvapením, že hlavným faktorom pri rozhodovaní o spolufinancovaní projektov je trvalá udržateľnosť, pričom tá je vnímaná nielen z jej environmentálneho ale tiež sociálneho a ekonomického hľadiska. Zásadný je tiež prístup nadácie k žiadateľom. Tá sa snaží už od úvodného kontaktu so žiadateľom jeho projekt konzultovať a navádzať ho smerom, aby dosiahol čo najvyššiu kvalitu, ktorá zodpovedá hodnotám nadácie. Dôležitú úlohu v tomto smere zohráva odbornosť konzultantov nadácie, ktorí majú vzdelanie v oblasti architektúry. Ich práca sa zároveň opiera o odborné analýzy Dánskeho inštitútu pre športové štúdie, ktorý spravuje databázu športovísk, príp. vytvára napr. rôzne demografické prehľady z hľadiska športového správania sa rôznych vekových skupín a pod.
Činnosť nadácie si získala celosvetové uznanie, keďže jej projekty sú podporované s úmyslom pôsobiť ako inšpiratívne príklady, ktoré budú nachádzať svojich nasledovníkov.
![Lokale og Anlaegsfonded – školské zariadenia](/sites/default/files/styles/base_thumb/public/field_image/2022-08/Uprava%20interieru%20skoly%20v%20Skanderborgu%20motivuje%20deti%20k%20castejsiemu%20pohybu%2002.jpg?itok=nYsS2E8c)
Lokale og Anlaegsfonded – školské zariadenia
Národný olympijský výbor a konfederácia športových zväzov Dánska (DIF) už dlhšiu dobu spolupracuje na intenzívnejšom zapájaní pohybových aktivít do miestnych škôl. Táto iniciatíva je založená na vedeckých poznatkoch, ktoré dokumentujú priaznivé účinky pravidelného pohybu na akademické výsledky i duševnú pohodu žiakov. Vytváranie atraktívnych školských priestorov, ktoré deti motivujú k aktívnemu pohybu, je jedným zo spôsobov, ako prispieť k skvalitneniu procesu učenia sa a celkovej pozitívnej atmosfére na školách. Reforma systému základných škôl v Dánsku vyžaduje, aby sa žiaci každý deň venovali pohybovým aktivitám najmenej 45 minút. Činnosť Dánskej nadácie pre kultúrne a športové zariadenia, ktorá v spolupráci so školami a samosprávami prispieva k transformácii školských zariadení, je ukážkový príklad, ako takúto reformu podporovať a realizovať. Svojím invenčným prístupom sa snaží o vytvorenie univerzálnych a prístupných priestorov, ktoré by motivovali k pohybu všetky deti počas vyučovania aj mimo neho, a to aj v prípade tých, ktoré nemajú túžbu sa hýbať. Na stránke nadácie je k dispozícii niekoľko inšpiratívnych príkladov.
![envirofond](/sites/default/files/styles/medium/public/field_logo/2023-01/Envirofond_logo_head_new.png?itok=tm2q9roq)
![planetlover](/sites/default/files/styles/medium/public/field_logo/2020-12/K%20bloku%20enviro%20vychova%20pre%20skoly.png?itok=uboOeg_d)